Коневъдството е традиционно за районите в подстъпите на Рила. Много от местните жители предлагат на туристите през лятото услугата да се разходят на кон по високите части на планината. Подобна атракция става все по-разпространена през последните години. Групи от по няколко души наемат коне от базите в подножието и се отправят на преходи в планината.
Някои от водачите не се съобразяват с правилата и водят ездачите в районите около Седемте рилски езера, които са забранени за този род посещения.
Отскоро обаче Национален парк „Рила” въведе редица ограничения.
Има специален ред за преминаване на коне през територията на парка и за улеснение са определени 13 маршрута за езда. Те са на височина до 2000 м. и са в зона „Интензивен туризъм” от плана за управление на парка. Качването на коне над тази височина е абсолютно забранено, а всички езера са на по-голямо надморско равнище.
Директорът на парка Красимир Андонов коментира, че провеждането на специализиран туризъм и масови прояви подлежи на съгласуване след подаване на заявление по образец в дирекцията на парка.
Ако се наложи превоз с автомобили, коне или по друг начин, задължително се подава такова заявление, в което се обосновава нуждата от използването на превоз и за какъв период от време става дума, по какъв маршрут и пр. След това се издава заповед с описание на маршрута и броя на конете, които се допускат за кратко време.
Нов маршрут за конен и вело туризъм бе открит наскоро в защитената зона на Южна Рила.
Изградено е 25-километрово трасе, което е първи етап от по-мащабен проект за устойчиво управление на националния парк и включва 80-километров маршрут от местността Бодрост над Благоевград до язовир „Белмекен” и на практика пресича цялата Южна Рила.
В двата му края има изградени кътове за отдих на до 20 души, стоянки за велосипеди и възможност за връзване на конете за почивка, химически тоалетни.
![Национален парк Рила](/photovideo/2016/07/Nacionalen-Park-Rila-300x225.jpg)
Служителите на парка са организирали този голям маршрут с цел да разтоварят местностите около Седемте рилски езера и връх Мусала от големия поток на туристи. Цялото трасе е добре обозначено, от групите за конен и вело туризъм се изисква единствено да подават заявление. Един от организаторите на подобен туризъм, Иван Наков, коментира, че опазването на природата е най-важната цел и не се допускат нарушения на забраните. Оптималната група за конен туризъм, според него, е от десет души, за по-големи групи координацията на движение става трудна, защото всеки е с различна степен на тренираност.
Маршрутите са с различан продължителост, най-дългият е 6-дневен и включва отиване до Ковачевица и път обратно до с. Бачево в Южна Рила. За туристите е помислено с места за пикници и спане.
Пешеходният туризъм се насърчава, като има организирани няколко специализирани туристически маршрута, добре обозначени с табели и маркировка.
Парковата дирекция изнася данни, според които туристопотокът от 2000 г. насам непрекъснато се увеличава . До 2007 г. 50000 туристи годишно са посещавали планината, след това броят им рязко скача, за да достигне пик от 268 хил. души през 2012 г.
18 хижи, 12 заслона и туристически спални и 36 заслона се грижат за комфортното пребиваване на туристите в планината.
Времето от 20 юли до 30 август е предвидено за традиционните сбирки на Бялото братство, като са поставени изисквания за ползване най-много на 120 палатки, до 700 лагеруващи дневно и до 7 нощувки най-много на човек. Отредени са две места за лагеруване. Едното е на площ от 10,6 дка около хижа „Седемте рилски езера”, а другото е в пресечена местност на около 80 дка площ. Организирани са и две места за ритуали – едното около езерото Бъбрека и между връх Харамията и езерото Малък Чанакгьол. Проявите на братството също изискват специални разрешения за превоз на багаж, хранителни продукти и други вещи.